Čo je to víchrica a čo je to orkán?
°B	Popis	Interval 
[m.s-1]	Interval 
[km.h-1]	
0	Bezvetrie - dym stúpa kolmo hore	0,0 - 0,2	pod 1	
1	Vánok - slabý pohyb dymu a lístia stromov, veterná koruhva stojí	0,3 - 1,5	1 - 5	
2	Slabý vietor - lístie stromov šelestí, veterná koruhva sa hýbe	1,6 - 3,3	  6 - 11	
3	Mierny vietor - vietor napína zástavky, vetvičky stromov sa hýbu	3,4 - 5,4	12 - 19	
4	Dosť čerstvý vietor - pohyb slabších konárov	5,5 - 7,9	20 - 28	
5	Čerstvý vietor - listnaté kry sa hýbu, vlny s hrebeňmi na hladine	  8,0 - 10,7	29 - 38	
6	Silný vietor - silnejšie konáre sa hýbu, drôty svištia	10,8 - 13,8	39 - 49	
7	Prudký vietor - hýbu sa celé stromy, chôdza obtiažna	13,9 - 17,1	50 - 61	
8	Búrlivý vietor - lámu sa vetvy, chôdza proti vetru nemožná	17,2 - 20,7	62 - 74	
9	Víchrica - menšie škody na stavbách, padajú škridlice	20,8 - 24,4	75 - 88	
10	Silná víchrica - na pevnine sa vyskytuje zriedka, vyvracia stromy	24,5 - 28,4	  89 - 102	
11	Mohutná víchrica - rozsiahle škody až pustošenie, vo vnútrozemí strednej Európy sa v nižších polohách nevyskytuje	28,5 - 32,6	103 - 117	
12	Orkán - ničivé účinky, na pevnine sa v nižších polohách vôbec nevyskytuje	   nad 32,6	  nad 117	
Vietor sa meria vetromermi (anemometrami) alebo sa registruje anemografmi. Okrem okamžitého smeru vetra sa meria okamžitá rýchlosť vetra a rôznymi metódami sa určujú (alebo vyhodnocujú) prevládajúci 1-minútový, 2-, 10- a 60-minútový smer vetra a priemerná 1-minútová, 2-, 10- a 60-minútová rýchlosť vetra. Presnosť merania smeru vetra je okolo 7° a rýchlosti vetra okolo 0,5 m.s-1. Pri rýchlostiach do 2 m.s-1 je v meteorologickej staničnej sieti presnosť merania nedostačujúca, preto je vtedy výhodnejšie odhadovať rýchlosť vetra pozorovaním podľa Beaufortovej stupnice a prepočítavať na m.s-1 (bezvetrie je do 0,2 m.s-1, vánok 0,3 - 1,5 m.s-1, ale platí to len pre 10 minútový priemer rýchlosti vetra). Presnosť spracovaných mesačných charakteristík vetra je podstatne vyššia (pri rýchlosti vetra asi 0,1 m.s-1, pri smere vetra sa vyhodnocujú tzv. ružice smerov vetra - početnosť smerov vetra a bezvetria). Okamžitá rýchlosť vetra sa meria väčšinou manometricky alebo špeciálnymi anemometrami a maximálne okamžité rýchlosti vetra sa nazývajú maximálne nárazy vetra (pojem víchrica v nárazoch je nesprávny a nevystihuje skutkový stav účinkov vetra), všetky údaje v tabuľke platia iba pre 10-minútový priemer rýchlosti vetra (výnimočne je možné za priemernú rýchlosť pre Beaufortovú tabuľku použiť 2-minútový priemer rýchlosti vetra – ak ide o stabilnejšiu rýchlosť vetra, napríklad v štítových polohách hôr, na pobreží morí alebo na otvorenom oceáne). Hodnoty okamžitej rýchlosti vetra obyčajne kolíšu o 10 až 40% okolo priemernej rýchlosti vetra (predovšetkým v stupňoch 6-12 °B).
Beaufortova stupnica na pozorovanie priemernej sily vetra (prepočet na m.s-1 a na km.h-1 v priemere za 10 minút, pričom merania sú vo výške 10 m nad zemským povrchom na voľnom priestranstve, verzia prepočtu z r. 1946, Beaufort túto stupnicu po prvýkrát navrhol v r. 1805).

Stručné fyzikálne zákonitosti atmosférického prúdenia: Prúdenie závisí najmä od barického (tlakového) gradientu, zrýchlenia sily tiaže, Coriolisovej sily, drsnosti zemského povrchu, orografie, vertikálneho zvrstvenia iných meteorologických prvkov (najmä teploty vzduchu), vnútorného trenia vo vzduchu, turbulencie, magnetodynamických síl vo vyšších vrstvách atmosféry, čo sa prejavuje najmä v závislosti prúdenia od výšky nad povrchom Zeme. Z meteorologického hľadiska rozdeľujeme vietor do niekoľkých skupín - geostrofický vietor (prúdiaci pozdĺž izobár nad hraničnou vrstvou atmosféry), gradientový vietor (ideálne horizontálne prúdenie bez trenia v atmosfére), ageostrofický vietor, ageostrofická odchýlka (odklon vplyvom zemského povrchu). Vietor môže byť laminárny (bez významných fluktuácií smeru a rýchlosti vetra) alebo turbulentný, keď sa vytvárajú víry s horizontálnou alebo vertikálnou osou a s rozdielnou veľkosťou. Turbulentné prúdenie môže mať dynamické príčiny (trenie pri zemskom povrchu, vnútorné trenie v prúdiacom vzduchu) alebo termické príčiny (prehriatie zemského povrchu alebo labilné vertikálne zvrstvenie atmosféry). Zvláštnym prípadom vplyvu na atmosférické prúdenie je vznik vlnového prúdenia za orografickou prekážkou alebo na kvázihorizontálnom rozhraní dvoch vzduchových hmôt. Aj v tomto prípade môžu vzniknúť víry s horizontálnou osou s menším, ale aj s veľmi veľkým rozmerom (aj viac ako 100 m). Môže pritom vzniknúť rotorové prúdenie so značnou rýchlosťou v závetrí pohorí. Okrem toho môže byť vietor v horských oblastiach ovplyvnený prevaľovaním veľmi studeného vzduchu cez horskú prekážku s ničivými účinkami v na úpätí pohorí v závetrí (bóra), dýzovými efektami v horských priesmykoch, horsko-dolinnou termickou cirkuláciou s denným chodom a föhnom (padavý suchý a teplý vietor v smere od hôr). Všetky uvedené skutočnosti do značnej miery určujú aj podmienky prúdenia v prízemnej a hraničnej vrstve atmosféry – teda v prostredí do výšky 1-3 km nad zemským povrchom a s najčastejším klimatologickým meraním a spracovaním meraných a pozorovaných údajov o vetre. Na nížinách Slovenska sa v 10-minútovom priemere nevyskytuje rýchlosť vetra nad 30 m.s-1 a v nárazoch nad 45 m.s-1, vo vyšších pohoriach môže na Slovensku výnimočne prekročiť okamžitá rýchlosť vetra aj 60 m.s-1. Na Slovensku sa vyskytlo niekoľko slabých tornád (tromb) pri silných letných búrkach, doteraz ale nebola spoľahlivo odmeraná okamžitá rýchlosť vetra v priestore rotujúceho víru (kondenzačného kužeľa) s vertikálnou osou (mohla byť väčšia ako spomínaných 45 m.s-1). Na začiatku búrky alebo počas prechodu studeného frontu druhého druhu sa môže krátkodobo zvýšiť rýchlosť vetra aj na viac ako 30 m.s-1 a náhle zmeniť smer vetra aj o viac ako 90°, čo môže mať tiež ničivé účinky (húľava, smršť) aj keď nedosiahol 10-minútový priemer rýchlosti vetra 20,8 m.s-1, teda stupeň víchrice.
Milan Lapin, 23.11.2004, Oddelenie meteorológie a klimatológie, KAFZM, FMFI UK, Bratislava